Išskirtinės žinios iš Europos Sąjungos – europinės vėžės geležinkelio „Rail Baltica“ įgyvendinimui Baltijos šalyse Europos Komisija skyrė beveik 1 mlrd. eurų (tiksli suma – 928 mln. eurų), iš kurių Lietuvos dalis – net 394 mln. eurų.
Tai didžiausias finansavimas, kokį kada nors yra gavusi Lietuva iš Europos infrastruktūros tinklų priemonės (Connecting Europe Facility, CEF).
„Skiriamas finansavimas tolesniam „Rail Baltica“ projekto vystymui – puiki žinia Lietuvai ir Baltijos šalims, ypač atsižvelgiant į išaugusią šio projekto geopolitinę svarbą.
Tai siunčia stiprų signalą, kad šis išskirtinės svarbos projektas vis labiau įsibėgėja, artindamas mus prie svarbiausio tikslo – kuo greičiau atidaryti pirmąsias atkarpas nuo Kauno iki Rygos bei sujungti Baltijos regioną su bendru Europos geležinkelio tinklu“, – sako susisiekimo ministras Marius Skuodis.
Šių metų pradžioje Lietuva kartu su Latvija, Estija ir bendrąja Baltijos šalių įmone „RB Rail AS“ teikė paraiškas gauti papildomą ES finansavimą europinės vėžės geležinkeliui „Rail Balticai“ įgyvendinti.
Bendras trijų Baltijos šalių prašytas finansavimas tuomet siekė 954 mln. eurų, iš kurių tiesioginė Lietuvos dalis buvo daugiau nei 390 mln. eurų.
![rail baltica](http://structum.lt/wp-content/uploads/2023/06/Rail-Baltica-statybos_3.jpg)
„Lietuvos geležinkelių grupė nuosekliai ir ryžtingai siekia visapusiškos integracijos su Europa – tiek verslo ryšių, tiek ir infrastruktūros prasme. Pastaruoju aspektu „Rail Baltica“ projektas yra ypatingos reikšmės.
Lietuvoje jis yra pasiekęs naują brandos lygį – tikime, kad tai yra viena pagrindinių priežasčių, lėmusių palankų Europos Komisijos sprendimą projektui Lietuvoje skirti tiek papildomo finansavimo, kiek buvo prašoma teikiant paraišką.
Savalaikis projekto veiklų finansavimas yra esminė sąlyga siekiant projektą įgyvendinti sutartais terminais“, – sako Egidijus Lazauskas, LTG generalinis direktorius.
Gautas finansavimas bus skiriamas geležinkelio ir jo statinių statybai nuo Kauno sienos su Latvija link: sankasos ir inžinerinių statinių, privažiuojamųjų aptarnavimo kelių statybai atkarpose Kaunas–Šveicarija ir Šėta–Ramygala, parengiamiesiems darbams, statybų techninei priežiūrai, projekto rizikų ir saugumo vertinimui, projekto atitikties vertinimui ir kitoms su geležinkelio statyba susijusioms veikloms.
![rail baltica](http://structum.lt/wp-content/uploads/2023/06/Rail-Baltica-statybos_1.png)
Papildomai gautas finansavimas bus skiriamas ir žemės išpirkimo veikloms dviejuose ruožuose: Kauno geležinkelio mazge bei ruože Kaunas–Lietuvos ir Lenkijos valstybių siena.
„Rail Baltica“ – didžiausias geležinkelio infrastruktūros projektas Baltijos šalių istorijoje, kurį įgyvendinant per visą „Rail Baltica“ geležinkelio trasą bus nutiesta elektrifikuota europinės vėžės dvikelė geležinkelio linija, eisianti nuo Varšuvos per Kauną ir Rygą iki Talino.
Bendras „Rail Baltica“ geležinkelio linijos ilgis Baltijos šalyse siekia 870 km: Lietuvoje – 392 km, Latvijoje – 265 km, Estijoje – 213 km.